Patrimoni
Demanen una ordre d'allunyament per als autors del frau arqueològic
Els mossos insten a una mesura pionera en delictes contra el patrimoni per als venedors de la suposada destral de Juberri
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/17/657e72bc69baf.jpeg)
Demanen una ordre d'allunyament per als autors del frau arqueològic
L’ordre d’allunyament és una mesura habitualment aplicada en casos de delictes sexuals o maltractaments, però en aquesta ocasió, i per primer cop, els Mossos han demanat que s’apliqui en un delicte contra el patrimoni. La decisió la té el jutge, però de prosperar, els dos germans d’Amer detinguts a l’estiu per espoli de jaciments i vendre material que suposadament procedia d’excavacions arqueològiques a Catalunya i Andorra no podran acostar-se a un jaciment. La finalitat, mantenir-los allunyats del lloc on podrien cometre un delicte, expliquen des de la policia catalana, que insta així a una mesura pionera en aquest àmbit.
Els mossos estan a punt de tancar la investigació del que van batejar com a cas Isurus i que va arribar a mans de la policia arran de la sortida a la venda per Internet del que es publicitaven com a destrals neolítiques procedents de Juberri. Govern va adquirir una de les peces –sobre la qual encara plana la sospita de tractar-se, en realitat, d’una falsificació– i un arqueòleg independent, Gerard Remolins, va alertar sobre els possibles delictes. Una denúncia a la qual es va sumar la presentada pel ministeri de Cultura.
A finals d’agost, els mossos van detenir dos veïns del poble català d’Amer per un presumpte delicte continuat d’estafa i contra el patrimoni històric. Al domicili dels detinguts, dos germans amb formació en arqueologia i geologia, la policia va trobar una abundant quantitat de material, entre el qual hi hauria peces espoliades de jaciments però també material falsificat, així com estris necessaris, tant per a realitzar les falsificacions com per al saqueig dels jaciments. Les peces –una col·lecció valorada en uns 80.000 euros, segons publicava recentment un reportatge a La Vanguardia– van ser dipositades al Museu d’Arqueologia de Catalunya (MAC), on els especialistes s’encarreguen d’analitzar-les per destriar-ne les falsificacions.
Pel que fa a les suposades destrals de Juberri –i que podrien no ser més que pedres polides–, queden pendents les últimes anàlisis científiques sobre una de les peces. Govern haurà de decidir sobre el destí de la peça que van comprar. De moment, van explicar responsables de Cultura, i mentre la investigació no es tanqui, està a disposició de la policia. I després? Des de l’Associació d’Arqueòlegs creada al país recentment expliquen que han demanat la peça per poder-la analitzar també però no ho han aconseguit.
Preguntes
Arribat el final de la investigació policial, el cas deixa altres tipus de preguntes en l’aire. “Per exemple, si la policia andorrana té cap tipus de formació per fer front als delictes sobre el patrimoni cultural”, proposa Remolins. I si es va depurar algun tipus de responsabilitat per la decisió –i el procediment sense garanties– de comprar una peça que, finalment, podria ser una falsificació. “No es tracta de buscar culpables, sinó de pensar si potser als tècnics se’ls demana ser massa polivalents i actuar en àmbits que no dominen”, precisa. En aquest sentit el cas, apunta Valentí Turu, de la Fundació Marcel Chevalier, “haurà servit perquè Govern vegi que necessita recolzar-se en la comunitat científica”. I dona tot el sentit a la nova associació d’arqueòlegs i historiadors.
I servirà per conscienciar sobre aquests delictes? Aquí ambdós coincideixen a ser pessimistes.