Televisió
Una vida de novel·la
Netflix estrena el dia 30 ‘Un hombre de acción’, film que repassa la increïble història de l’anarquista Lucio Urtubia. Juan José Ballesta encapçala el repartiment.
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/20/658367d11c91a.jpeg)
Juan José Ballesta en el paper de Lucio Urtubia.
La increïble vida de Lucio Urtubia, el paleta navarrès que a final dels anys 70 va posar contra les cordes el banc més poderós dels Estats Units, fa el salt a la ficció audiovisual, amb Juan José Ballesta com a protagonista, al film Un hombre de acción, que s’estrenarà a Netflix el 30 de novembre. La figura d’aquest històric anarquista, mort al juliol del 2020 a 89 anys, ja havia estat objecte d’un documental, Lucio (2007), dirigit per Aitor Arregi i José María Goenaga, diversos llibres i un còmic, El tesoro de Lucio (Mikel Santos, 2018), però no se n’havia fet fins ara una pel·lícula de ficció.
“És una història de David contra Goliat o com una puça pot vèncer un elefant”, ha explicat el seu director, Javier Ruiz Caldera, en una entrevista amb Efe. “Tendim a pensar que un no pot fer res contra una cosa tan gegant, però això va passar de veritat i demostra que a vegades sí, que l’impensable es pot aconseguir”, afegeix el director.
Nascut a la localitat navarresa de Cascante el 1931, Urtubia va realitzar activitats de contraban mentre feia el servei militar, i en ser descobert va desertar i va fugir a França el 1954, on va començar a treballar com a paleta -ofici que mai va abandonar-, alhora que va entrar en contacte amb les Joventuts Llibertàries. El film reflecteix la importància que va tenir en la seva vida conèixer el guerriller antifranquista Quico Sabaté (Miki Esparbé), a qui va allotjar a casa seva a París durant anys i que el va introduir en el món dels robatoris i atracaments per aconseguir fons per a la causa revolucionària.
Amb el temps Urtubia va anar deixant els atracaments per especialitzar-se en la falsificació. En les seves memòries explica que va arribar a tenir una trobada amb el Che Guevara per proposar-li un pla que consistia a enfonsar l’economia dels Estats Units omplint el mercat de dòlars falsos, però el guerriller argentí no s’ho va prendre seriosament.
El seu major cop el va donar a final de la dècada dels 70, quan va estafar més de 20 milions de dòlars a l’actual Citibank mitjançant falsificacions del que es coneixien com a xecs de viatge. La recaptació es va destinar a finançar diferents moviments guerrillers a Llatinoamèrica i Europa.
Ni Urtubia ni els seus familiars han estat implicats en el projecte, però el coneixien i van donar el seu consentiment, segons el director, que no va arribar a reunir-se amb ell, tot i que sí que ho va fer el guionista, Patxi Amezcua.