“La part alta de Meritxell necessita un embelliment important”
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/15/657c77f7a1d3c.jpeg)
48712.jpg
Quin balanç fan de l’hivern? Hem percebut una millora de l’afluència de visitants encara que no s’ha reflectit cent per cent en les vendes, que s’han incrementat però ha augmentat més el nombre de visitants que la facturació. Ha estat una temporada complexa també en termes del clima. És veritat que a finals de desembre, gener i febrer hem rebut molts visitants, però el començament va ser lent.
La pèrdua de turisme rus ha afectat especialment el comerç. Hi ha un client per substituir-lo?Encara no. El client rus demanava uns productes d’alta gamma, tenia un poder econòmic important i després també tenim un problema de moda, perquè el client rus demana un producte diferent al que pot demanar una persona mediterrània, productes més vistosos, més cridaners, estima que els logos de les marques es vegin, amb la qual cosa també és un problema per a la sortida dels estocs quan compres pensant en el client rus. Ara mateix no tenim un client d’aquest nivell adquisitiu, si bé comencem a rebre orientals i d’altres nacionalitats, però hem compensat a la facturació amb el client francès i el client català i espanyol.
Què opina de les conclusions del pla estratègic del turisme de comerç que ha dut a terme el Govern sobre els dèficits en l’atenció al client?L’altre dia un representant dels comerciants, no recordo qui, deia que abans la gent comprava, no es venia, i és veritat. En una època on a Espanya hi havia una situació de manca de producte, una oferta inferior, moltes persones venien expressament a comprar. Ara mateix l’oferta comercial que hi pot haver a Barcelona, per exemple, és espectacular, amb la qual cosa a Andorra hem de començar a vendre. Tenim unes quotes, una situació laboral que no té la flexibilitat que poden tenir d’altres mercats a l’hora de contractar per exemple universitaris que treballen a temps parcial, o unes hores el cap de setmana, amb la qual cosa tenim certes limitacions en referència als països del nostre entorn. I això fa que efectivament tinguem una mancança en l’atenció i el servei al client.
Les quotes haurien de ser més flexibles?La competència és millor per a tothom, inclús per al mateix mercat laboral. Si nosaltres demanem persones específiques que no trobem aquí i hem de buscar fora també farem que les persones del país comencin a desenvolupar formacions, que els treballadors es preocupin de millorar, d’aprendre llengües.
El diferencial de preus ha estat determinant per al comerç però ja és insuficient?El diferencial de preus encara existeix perquè el tenim per temes impositius però quan estem pensant en segons quins productes, un pantaló de 30 euros que sigui un 10% més barat no fa venir les persones. D’altra banda, el turista tant a Espanya com a França pot recuperar l’IVA amb la qual cosa els preus són més baixos que els d’aquí. És important que Andorra defineixi el model de país que vol per al futur i crec que el Govern està treballant en aquest sentit. L’entorn ha canviat, les ofertes que tenim ara a altres ciutats són espectaculars, aquí tenim una mancança amb el luxe, i dificultats per atreure aquestes marques. Tenim desavantatges com la comunicació, arribar a Andorra no és evident, hem d’analitzar tot això per veure com facilitar l’arribada dels turistes i per donar també una oferta interessant al visitant quan arribi al país. I no només comercial, també cultural, d’oci... L’experiència ha de ser integral.
Un tema que els afecta directament és el futur de la part alta de l’avinguda Meritxell quant a circulació i embelliment. Quin hauria de ser el model?Creiem que no és una qüestió per parlar de part alta, part baixa, pensem que és necessari un pla integral de circulació a la parròquia, al país. El model per a l’avinguda Meritxell depèn de la solució que donem a l’arribada de les persones fins aquí, la disponibilitat d’aparcament, el sentit dels diferents carrers, s’ha d’estudiar tot. Fem un estudi integral, marquem els fluxos de trànsit de vehicles i a partir d’aquí definim com volem fer una de les avingudes. El que sí que està molt clar és que aquesta part de l’avinguda Meritxell necessita un embelliment important, és una avinguda estreta, amb voreres petites, no tenim una il·luminació potent, si bé el comú ha començat a fer alguns treballs per començar a donar una il·luminació diferent. També tenim algun local tancat, una oferta desordenada, hem de fer quelcom integral i potenciar el que tenim de fabulós, el nucli antic, hem de posar-lo en valor.
Però el comú ja té clar que la part baixa de l’avinguda serà per a vianants, que és l’opció majoritària que defensen els comerciants de la zona. És precipitar-se?La meva opinió és que primer mereix la pena fer un estudi global de la mobilitat a tota la parròquia, i a les parròquies centrals. Però evidentment el comú té més informació que la que pugui tenir jo, si han parlat amb els comerciants qui sóc jo per definir quina ha de ser la prioritat per a ells. El que sí que dic és que parlant d’aquesta part concreta de l’avinguda Meritxell sí que voldria tenir un estudi de mobilitat perquè tampoc podem estar constantment al turista canviant-li el sentit dels carrers. Hem de fer una cosa que tingui lògica i durada en el temps.
Des que es va impulsar Vivand la sensació és que el pol d’atracció s’ha traslladat a Escaldes-Engordany. Considera que aquesta part de l’avinguda Meritxell ha perdut flux de visitants?Ara mateix és veritat que tot el pol d’atracció principalment està a la zona de Vivand, els caps de setmana un pot passejar per les dues avingudes i hi veu clarament les diferències. L’única cosa és que nosaltres com a Pyrénées tenim nom, un reconeixement de marca, una història, que ens permet continuar rebent molts visitants. En aquesta temporada d’hivern nosaltres hem rebut més visitants que l’any anterior. Però és veritat que ara mateix Vivand té un atractiu especial.