CoL·LECTIUS
Stop Violències defensa que el dret a avortar és d'interès al país
Mendoza va dir que hi ha un problema malgrat que “alguns polítics” no en parlin
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/17/657eb96400709.jpeg)
Stop Violències defensa que el dret a avortar és d'interès al país
L’associació Stop Violències va voler posar ahir en relleu que el dret a l’avortament “sí interessa” i és capaç d’“obrir debat” a Andorra. La presidenta de l’entitat, Vanessa Mendoza Cortés, va dir que “els polítics no en volen parlar, alguns d’ells i elles, i això no vol dir que no hi hagi veritables drames”.
Mendoza Cortés va destacar-ho en finalitzar les activitats que commemoraven el dia internacional pels drets sexuals i reproductius de les dones, a la plaça del Poble de la capital. La iniciativa, segons Stop Violències, va comptar amb entre 25 i 30 dones de Catalunya i Balears, així com amb més d’una cinquantena d’andorranes. La presidenta de l’entitat va dir també, entre d’altres, que cal “donar a llum amb dignitat, poder estar pels fills i filles, que a l’hospital no hi hagi certa violència obstètrica”.
Vanessa Mendoza Cortés va defensar la tasca de l’entitat que presideix, que l’any passat va engegar una recollida de signatures per denunciar a Europa “el vet a l’avortament” al país i la impossibilitat d’interrompre l’embaràs en els tres supòsits bàsics. Mendoza Cortés va preferir ahir no donar xifres de les signatures que han aconseguit, però va anunciar que reprendran la tasca aquesta tardor coincidint amb la fira d’Andorra la Vella.
Debat obert
Un dels punts destacats de la jornada va ser la taula rodona de primera hora de la tarda amb la participació de Rosa Gili, consellera general del PS, França Riberaygua, advocada, i Eric Sylvestre, metge. A més, va haver-hi batucada i una xerrada que va servir perquè les dones repassessin moments importants en la consecució de drets al Principat com el dret a vot el 1973 i el divorci. Segons Mendoza Cortés, la commemoració pels drets reproductius i sexuals va servir per denunciar un cop més que “es posin lleis” sobre el cos de les dones.