Absolt el padastre acusat d'abusar d'una menor
Els magistrats estimen el recurs de l’home, penat amb quatre anys de reclusió, per les contradiccions de la denunciant
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/17/657e726c22172.jpeg)
Absolt el padastre acusat d'abusar d'una menor
El Tribunal Superior (TS) va absoldre ahir el padrastre que havia estat condemnat a quatre anys de presó, dos de ferms, per abusar d’una menor sense consentiment. En la sentència del Tribunal de Corts del 26 de juliol passat, els magistrats van considerar provat que l’home havia comès un delicte major continuat d’actes sexuals sense consentiment.
En segona instància, però, el Superior va tenir en compte el recurs de la defensa, que havia al·legat contradiccions i falta de coherència en la versió de la víctima, que va denunciar els abusos per part del que aleshores era parella de la seva mare. Els fets, que teòricament havien tingut lloc el 2003, quan la jove tenia sis anys, van ser denunciats el 2013. En el moment de la sentència en primera instància el passat mes de juliol, la jove tenia 21 anys. Tot i que va ser condemnat per Corts, l’home mai va ser detingut ni va entrar mai en presó preventiva. El cas es va obrir arran d’un qüestionari de menors que va respondre la noia després de protagonitzar un furt i diverses fugides de casa. A partir de la resposta de la jove, la policia va procedir a activar els protocols per investigar aquest cas. La defensa va afegir que no hi havia proves físiques que poguessin provar els fets i que la jove donava versions diferents quan declarava davant de la policia, dels metges o durant el judici. El Tribunal de Corts també havia condemnat el padrastre, resident portuguès, a quatre anys sense poder contactar amb la víctima i al pagament de 6.000 euros en concepte de responsabilitat civil. Durant el judici a Corts, la fiscalia havia arribat a demanar 15 anys de presó ferma i el pagament d’una indemnització de 20.000 euros. D’altra banda, l’avi de la jove condemnat pel Tribunal de Corts a cinc anys de presó per abusar d’ella entre els anys 2009 i 2012, no va presentar cap recurs davant del Tribunal Superior perquè està declarat en rebel·lia processal.
En el primer judici, l’home no es va presentar al·legant que tenia problemes de salut i com en el cas del padrastre, tampoc va entrar en presó preventiva. En la vista que va tenir lloc el passat mes d’abril, la noia va explicar que el seu avi l’havia violat mentre que una pèrit forense va posar-ho en dubte.
DESESTIMAT EL RECURS DELS TRES LLADRES ALS APARCAMENTS
El Tribunal Superior va desestimar ahir el recurs presentat per la defensa dels tres ciutadans ucraïnesos condemnats a presó i a una expulsió del Principat per haver robat mercaderia i diners de diversos vehicles estacionats en aparcaments de centres comercials i supermercats del país. D’aquesta manera, els magistrats van confirmar la sentència que va fer el Tribunal de Corts el passat 21 de setembre. A més, el TS condemna als tres acusats que compleixen condemna al pagament de les despeses processals causades pel recurs.
El primer integrant del grup va ser condemnat a tres anys de presó perquè es va considerar provat que havia participat en tots els furts que es van realitzar entre el 7 de maig i el 6 d’agost del 2016. També se’l va condemnar a pagar 1.400 euros a tres víctimes dels furts. Al segon condemnat se li va imposar una pena de dos anys i sis mesos de presó perquè se’l va considerar coautor dels furts realitzats. El tercer condemnat, fill del segon, va ser condemnat a una pena de dos anys de presó. El modus operandi dels condemnats es basava a conduir el cotxe fins a la porta de l’aparcament, on esperaven que hi entrés un altre vehicle susceptible de portar mercaderia a l’interior. El seguien fins que estacionava i quan el conductor tancava el cotxe amb el comandament, utilitzaven un aparell sofisticat que copiava la freqüència. Un d’ells també està pendent d’una petició d’extradició d’Ucraïna, però es nega a retornar al seu país per por a ser assassinat pels seus posicionaments polítics.