Justícia
El magistrat Pere Pastor considera que la guàrdia civil va torturar dos etarres
El magistrat andorrà a Estrasburg va ser un dels dissidents en la sentència contra l’Estat espanyol
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/17/657f2bf5917f2.jpeg)
El magistrat Pere Pastor considera que la guàrdia civil va torturar dos etarres
El magistrat andorrà al Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH), Pere Pastor Vilanova, considera que la guàrdia civil va torturar els etarres Igor Portu i Mattin Sarasola després de ser detinguts el 6 de gener del 2008 a la localitat guipuscoana d’Arrasate. Tots dos van ser condemnats per pertànyer a ETA i per l’atemptat a la terminal 4 del aeroport de Barajas, a Madrid, l’any 2006, en què van morir dues persones. La sentència del Tribunal d’Estrasburg conclou que tant Portu com Sarasola van patir un tracte “inhumà i degradant” que ha de considerar-se “maltractaments” i no tortura. Segons el TEDH, Espanya va violar en aquest cas l’article 3 de la Convenció europea de drets humans, tant en contingut com en forma. Es tracta de la primera vegada que Espanya és condemnada per “maltractaments” (en els anteriors casos va ser per no investigar possibles tortures, però en aquest cas es dona per demostrat el maltractament).
És el fet que es consideri maltractament i no tortura el que va portar Pastor i dos magistrats més (Helen Keller i Georgios A. Serghides) a mostrar una opinió parcialment dissident respecte a la sentència. Segons el vot particular dels tres magistrats, “és incontestable” que en la detenció dels dos etarres –condemnats a 1.040 anys de presó i a pagar 45 milions d’euros en indemnitzacions– hi va haver tortures. Els tres jutges recorden que segons la jurisprudència del tribunal hi ha tortura quan hi ha producció deliberada de patiment greu i cruel a les víctimes, i si l’objecte dels actes és obtenir informació, castigar o intimidar. Creuen provat que aquests paràmetres es van produir en el cas dels dos etarres.
La sentència del TEDH estableix que l’Estat haurà d’indemnitzar els demandants amb un total de 50.000 euros per danys morals (30.000 euros a Portu i 20.000 euros a Sarasola).
Segons la decisió d’Estrasburg, les lesions que van patir els dos terroristes “estan prou demostrades”, es van produir quan “estaven en mans de la guàrdia civil” i la seva existència “no ha estat negada ni pel Tribunal Suprem ni pel govern espanyol”.
Així, recorda que Igor Portu va estar cinc dies hospitalitzat, tres dels quals a la unitat de cures intensives. A més, assegura que ni “les autoritats ni el govern espanyol han aportat cap argument creïble o convincent que pugui servir per explicar o justificar les lesions que al·leguen els demandants”. Per tot això, hi afegeix, “la responsabilitat ha de ser imputada a l’Estat espanyol”.
El TEDH estableix, així mateix, que van ser “maltractaments” i no tortura, perquè les lesions “no van tenir conseqüències a llarg termini i per l’absència de proves concloents sobre l’objectiu del tracte infligit”.
CASADEVALL DIU QUE NO HI HA PRECEDENTS D'ESTRASBURG PER INVESTIR PUIGDEMONT
L’exvicepresident del Tribunal Europeu dels Drets Humans (TEDH), l’andorrà Josep Casadevall, es va pronunciar ahir sobre la petició del president del Parlament català, Roger Torrent, per demanar mesures cautelars a Estrasburg per poder investir Carles Puigdemont president de la Generalitat. En declaracions a l’emissora Catalunya Ràdio, Casadevall va afirmar que no té constància de jurisprudència sobre la demanda de Roger Torrent. L’exmagistrat, que va formar part del TEDH des del 1996 fins al 2015, va dir que el tribunal ha aplicat mesures cautelars quan s’han portat casos “de risc per a la vida de les persones o risc de maltractament i de tortures”. D’altra banda, també va pronosticar que la petició de Torrent per defensar la investidura de Carles Puigdemont invocarà l’article 2 del conveni per a la defensa del dret de sufragi actiu i passiu de les persones. Casadevall també va defensar la independència del tribunal amb seu a Estrasburg, recordant que a la seva etapa a l’ens va votar a favor de sentències que eren desfavorables per a Andorra. A més, va assegurar que el Govern mai li va insinuar què havia de fer durant l’exercici de la seva feina.