Espanya veu els Cierco amb responsabilitats de blanqueig
El fiscal no creu l’afirmació dels antics propietaris de BPA sobre que “no tenien coneixements especialitzats en la matèria”
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/17/657f3448416f2.jpeg)
Espanya veu els Cierco amb responsabilitats de blanqueig
La fiscalia anticorrupció espa-nyola considera que els germans Higini i Ramon Cierco tenen responsabilitat en les acusacions de blanqueig a Banco Madrid, segons va publicar el mitjà espa-nyol Voz Populi. El posicionament del ministeri públic espa- nyol es basa en el fet que “la relació dels dos investigats amb BPA no fa plausible l’afirmació que ‘no tenien coneixements especialitzats sobre la matèria’”, tal com va fer constar la defensa. Les acusacions del fiscal estan relacionades amb la decisió de no acceptar el sobreseïment de la causa “respecte d’Higini Cierco Noguer i Ramon Cierco Noguer” sobre els presumptes delictes de rentat de diners a Banco Madrid, filial espanyola de Banca Privada d’Andorra. El jutge afegeix que la decisió es pren “sense perjudici del que pugui resultar posteriorment després de la pràctica d’alguna diligència pendent”.
La fiscalia anticorrupció estima que “els senyors Cierco no només tenen responsabilitat pel seu càrrec exercit a Banco Madrid, sinó també pel control d’aquesta entitat des del Consell d’Administració de BPA”. En aquest sentit, “és d’especial rellevància que els senyors Cierco van dipositar la seva confiança permanent en el conseller delegat, el senyor Miquel, i en altres treballadors que compatibilitzaven els seus llocs de treball a Banco Madrid i BPA”. El ministeri públic destaca que hi ha tres casos en què “Banco Madrid i BPA van fer una tasca coordinada amb els seus clients que blanquejaven diners”.
El vÍdeo d’Escribano
La fiscalia espanyola fa incís en el vídeo gravat on l’antic empleat de BPA Mauricio Escribano intenta captar a Madrid el cunyat de Gao Ping Yong Jun Yang, un suposat representant de la màfia xinesa molt proper a Gao Ping. Mauricio Escribano li explica la millor manera de legalitzar al voltant de 100 milions d’euros al mes. Yong Jun Yang li ho planteja clarament a Escribano a l’inici de la conversa: “això és com blanqueig de...”. Però a Escribano no sembla importar-li, ja que contesta al client que per a l’entitat “no ho és”. Segons ell, “amb la idea que no et bloquegin l’operativa nosaltres li donem una mica de contingut”. Escribano es dedica a explicar als Yang la millor forma de treure els diners del país, assegurant que el millor “en aquests casos” és enviar la meitat dels diners a la Xina i deixar l’altra meitat un temps a Andorra. L’empleat de BPA especifica que “si en fiques 100.000, 50.000 els pots enviar i els altres 50.000 es queden a un termini al teu compte”. Destaca que el que necessita BPA és “justificar” l’operació.
El ministeri fiscal entén que “la rellevància del vídeo es troba en el fet que els propietaris de Banco Madrid i BPA són els mateixos: els senyors Cierco, i a més alguns dels clients que es beneficiaven de la, com a mínim, laxitud de Banco Madrid, són també clients de BPA”. El ministeri públic afirma que “s’investiga com des de Banco Madrid es va crear una estructura de cobertura o ocultació de beneficis procedents de fets delictius”. El vídeo també seria una prova de com “Banco Madrid no només no complia les normes de prevenció de blanqueig de capitals, sinó que la matriu, Banca Privada d’Andorra, il·lustrava expressament determinats clients de com havien de fer les inversions per evitar els controls [antiblanqueig]”. Per això “resulten d’especial rellevància les paraules de don Mauricio Escribano [al vídeo que hi ha en la causa] on s’alliçona un possible client de com ha de fer les operacions financeres perquè dit departament [en aquest cas a BPA] no detecti que, en realitat, és una operació de blanqueig”.
Conductes detectades
L’explicació dels fets permet al fiscal “deduir amb claredat com durant el temps que els senyors Cierco han estat propietaris de Banco Madrid s’han detectat diverses conductes de blanqueig amb, com a mínim, la permissivitat de l’entitat bancària”.
Un cop desestimat el sobreseïment, la instrucció del cas continua i el jutjat número 38 de Madrid haurà de decidir finalment si acaba processant alguns dels suposats implicats en la trama de blanqueig o arxiva el cas. Cal recordar que la justícia espanyola va considerar que la fallida de Banco Madrid no havia estat fraudulenta.