política
Cinc candidats alternatius si Espot diu 'no' a liderar DA
El ministre d’Interior i Afers Socials encara no s’ha posicionat sobre si acceptarà prendre les regnes del partit ‘taronja’
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/18/657f8ff209678.jpeg)
Cinc candidats alternatius si Espot diu 'no' a liderar DA
L’anunci de la data aproximada per a les eleccions generals ha marcat el tret de sortida per a l’elecció del cap de llista demòcrata en les properes eleccions generals. El procés estava aturat en espera que Martí comuniqués oficialment el tempo del calendari polític. Tots els focus apunten ara cap al ministre d’Afers Socials i Interior, Xavier Espot, que és el gran favorit per liderar la formació taronja. L’escaldenc disposa d’un suport majoritari, que frega la unanimitat dins del partit, i ser o no el cap de llista dependrà finalment només de la seva voluntat, segons les múltiples fonts del partit consultades. El calendari amb què es treballa és que el mes vinent hi hauria d’haver una resposta d’Espot, tenint en compte que s’han de seguir els protocols respecte que sigui una comissió la que li trameti la proposta.
Els dubtes que el ministre ha manifestat durant els molts mesos que se sap que és l’elegit deixa diverses portes obertes a candidats alternatius. La consigna general, però, ha estat que el predomini d’Espot dins les preferències demòcrates és de tal magnitud que la resta pràcticament no ha mogut fitxa en espera que l’escaldenc es pronunciï. La major part del partit confia que Espot accepti, però en cas contrari hi ha una sèrie de noms que podrien entrar en escena en cas de retirada de l’actor principal. Les fonts de DA consultades agrupen en cinc les possibilitats d’alternativa: Vicenç Mateu, Gilbert Saboya, Conxita Marsol, Eric Jover i Jordi Cinca. És cert que Cinca, sobretot, i Saboya, en part, han anat anunciant que no estarien a la cursa i que ja tenen decidit tornar a l’àmbit privat. Però la realitat és que si Espot no hi va els seus noms, segons les fonts consultades, en cap cas es poden descartar.
Sense un pla ‘b’ clar
Cap dels cinc candidats alternatius disposa d’un consens gaire ampli en el partit, sinó que tenen sectors a favor i en contra, especialment amb relació a la parròquia que pertanyen o la línia política (més conservadora o més progressista) a la qual se’ls vincula. El partit no ha comptat amb un pla b clar perquè s’ha donat per suposat que Espot no hi renunciarà i, segons les mateixes fonts, es corre un perill de fortes discrepàncies internes si s’obre una lluita entre diversos candidats. Per exemple, Jordi Cinca representa l’ala més progressista de la formació i Conxita Marsol seria una candidata més vinculada a la part conservadora.
La renúncia d’Espot molt possiblement obriria un període de consultes internes per tenir una avaluació inicial de quins dels possibles candidats són els que sortirien amb més suport d’entre els comitès parroquials. Les fonts consultades van indicar que el partit confia en l’acceptació d’Espot perquè en cas de no voler prendre el repte ha tingut més d’un any per desmarcar-se de la proposta que tothom coneixia.
LADISLAU BARÓ S'AUTODESCARTA
Ladislau Baró és un dels noms, sense arribar al nivell de Xavier Espot, que tindria el beneplàcit de la majoria dels demòcrates per encapçalar el projecte. Baró no té cap facció obertament contrària dins de la formació i, segons les fonts consultades, podria disposar de més suport que els candidats alternatius. L’opció, però, de qui ha estat dues legislatures president del grup parlamentari demòcrata està descartada perquè des del primer moment va optar per no entrar mai a la cursa. Baró ha comunicat que quan acabi la legislatura tornarà a l’àmbit privat i si va a les llistes serà en un lloc no elegible.
L'ATAC A L'ACORD AMB LA UE DE JOSEP PINTAT DIFICULTA EL PACTE AMB ELS DEMÒCRATES
El debat d’orientació política va deixar dubtes importants respecte que els demòcrates puguin tancar un acord amb Unió Laurediana (UL) per als propers comicis. El posicionament de Josep Pintat contra l’acord amb la Unió Europea és tan dur que des de diverses fonts de DA s’apunta que deixa molt poques opcions per poder tancar un pacte amb els lauredians. El cap de l’oposició va presentar una proposta per aturar les negociacions amb la UE fins que se celebrin els comicis a Andorra i al Parlament europeu. Josep Pintat fins i tot va instar a avançar la data dels comicis “pels costos imprevisibles i la pèrdua de sobirania” derivats de l’acord d’associació amb la Unió Europea. Un altre fet preocupant per als demòcrates és que els consellers generals adscrits a Ciutadans Compromesos (CC) de la Massana també es van alinear amb el posicionament de Josep Pintat i UL. Des de les files demòcrates la duresa de l’oposició de lauredians i massanencs a l’acord amb la UE s’entén que deixa molt complicat qualsevol pacte. Ni tan sols que no hi hagués candidatura conjunta i que UL i CC presentessin llista, amb el compromís de DA de no fer-ne a les parròquies de la Massana i Sant Julià, és molt difícil que aquests dos partits donessin suport a una llista nacional de DA que defensa l’acord amb la UE.