habitatge
L'obra dels pisos assequibles de la Borda Nova es licitarà “al maig o juny”
Filloy preveu tenir al març el projecte i poder licitar l’obra dels 44 pisos de lloguer assequible “al maig o juny”
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/20/65829826ba09a.jpeg)
Autoritats en l'acte d'oficialització de la cessió del terreny de la Borda Nova.
El ministre d’Habitatge i Territori, Víctor Filloy, confia a tenir el projecte per a la construcció dels pisos de lloguer assequible de la Borda Nova el mes vinent i que, en conseqüència, la licitació de l’obra es pugui fer “abans de l’estiu, al maig o juny”. Seran 44 habitatges d’un projecte destinat a usuaris que tinguin dificultats econòmiques per accedir al recurs ordinari i que és la primera obra del fons d’habitatge publicoprivat. “Segurament en faran falta més, no dic que no,” però Filloy deixa clar que primer cal analitzar la demanda. “No es pot fer com plantejava el PS així, a cop pressupostari, les coses s’han d’analitzar amb més rigor”.
La política d’habitatge s’ha convertit en font d’atac del principal partit de l’oposició al Govern. Filloy defensa la quantitat d’accions que s’han dut a terme aquesta legislatura, per construir una estructura estable que també pugui preveure futures crisis d’un mercat que també és un bé de primera necessitat. Accions que agrupa en tres grans eixos: protegir les persones, incentivar el mercat perquè hi hagi més producte de lloguer i la “governança”. El titular d’Habitatge assegura que aquest primer eix més social és prioritari, amb accions com la congelació dels lloguers, els ajuts econòmics per abonar-los per a les persones amb més dificultats o impulsant figures d’habitatge protegit, que és on se sustenta el projecte de la Borda Nova. Però matisa que la política governamental entén que “no és la millor la de fer grans infraestructures d’habitatge protegit, crec molt més en un model en què estimulem el mercat privat, que és el que ha de donar resposta principalment i després fer petites accions d’habitatge protegit”.
500 pisos
I sobre l’estimulació de l’habitatge privat defensa el que s’ha fet i els resultats que ja s’han obtingut. En concret, que l’exempció de diferents criteris d’habitabilitat per reformar immobles o reconvertir el seu ús aporta per ara 294 habitatges al mercat. I que la rebaixa al zero per cent de la cessió econòmica que poden aplicar els comuns als propietaris o promotors que construeixin pisos de lloguer n’ha impulsat 194 més a Encamp i la Massana, que són les parròquies que ho apliquen.
Sobre el paper dels comuns, el ministre els recorda que una altra fórmula de participació pot ser l’aplicada per la capital, que ha cedit el terreny de la Borda Nova perquè l’executiu faci els 44 pisos. De fet, el ministre exposa que la Llei del sòl ja permet des de l’any 2012 que una cessió urbanística es destini a habitatge protegit. “A més a més no cal que ho facin ells, els ho hem dit: poseu aquest terreny dintre del fons d’habitatge, ja ho farem a través del fons, que és l’exemple d’Andorra la Vella”, assevera.
Escaldes ha pres la iniciativa, un “projecte interessant” per al titular d’Habitatge, que sí que demana al comú que segueixi les regles del joc generals. “Els criteris d’accés a aquest recurs han de ser els mateixos que estableix la Llei de l’institut de l’habitatge, que fixa quin percentatge per sota del mercat ha d’estar un pis de lloguer a preu assequible i ens diu que reglamentàriament s’ha d’establir el perfil de persones que hi poden anar”, afirma Filloy. El ministre avisa que, en cas contrari, es poden generar diferències entre ciutadans en funció de la parròquia on visqui: “D’un costat del carrer de la Unió haurà de guanyat tant per accedir-hi i de l’altra tant per accedir-hi”.
“LA GOVERNANÇA”
“Les polítiques d’habitatge necessiten una perspectiva llarga, una mirada a llarg termini” i per això s’impulsa l’Institut de l’Habitatge, que ja comanda l’economista Josep Maria Pla. També haurà de gestionar els habitatges amb participació pública i tindrà la tutela del fons publicoprivat, que, apunta Filloy, “és un projecte que està impulsant Finances i s’està acabant de crear”. Però el ministre insisteix en la necessitat de les dades i aquesta mateixa setmana es presenta el sistema d’indicadors d’habitatge que analitza les característiques d’oferta i demanda i que inclourà la base de dades dels contractes de lloguer, amb informació de preus. Per completar la radiografia, s’enceta el Pla pel dret a l’habitatge, amb les accions que cal impulsar per garantir-lo. Ja s’ha començat a analitzar “la demanda exclosa”, aquelles persones que no tenen capacitat per accedir al mercat ordinari “i el pla ens dirà quins recursos hem de generar en el futur perquè aquesta demanda sigui cada cop menor”.
CLAUS
1. Mesures de protecció a les persones
La figura de l’habitatge protegit fa part de les mesures impulsades per facilitar l’accés a un pis. Filloy recorda que amb la congelació dels lloguers o els ajuts pretenen el mateix, protegir les persones.
2. 500 pisos fruit d’incentivar els privats
Un altre dels eixos de treball és incentivar el mercat privat. El ministre afirma que amb mesures com exempcions dels criteris d’habitabilitat 500 pisos sortiran al mercat.
3. Institut i dades per impulsar polítiques
L'Institut d’Habitatge comença a caminar i per a la seva tasca s’està fent feina de recollida de dades. Els indicadors d’habitatge ja s’han enllestit.
"CONVERSES PRELIMINARS AMB LA CASS"
La idea de construir pisos a l’antiga clínica de Santa Coloma ha indignat el PS. Per què fer-ho en un terreny problemàtic? Filloy apunta no ho és, que s’hi pot construir perquè està en zona taronja com d’altres edificis de la zona del Solà d’Andorra la Vella. No obstant això, també assenyala que ara mateix hi ha “converses preliminars” amb la CASS, propietària de l’immoble i el terreny, i que no és definitiu que s’hi faci. Sí que està clar que abans d’enderrocar l’edifici caldria fer les proteccions contra la caiguda de rocs.