augment del preu de l'energia
FEDA insta el client a l'estalvi per evitar nous increments
El director general de la parapública diu que cal seguir avançant en el camí de la “sobirania energètica” per evitar dependre dels mercats
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/20/65831f5f64e2e.jpeg)
El director general de FEDA, Albert Moles
FEDA necessita comprar menys energia per poder evitar noves pèrdues que obliguin a una segona pujada de les tarifes de la llum. Això vol dir que FEDA necessita que el país consumeixi menys. Així ho explica el director general de l’empresa, Albert Moles, en una entrevista al Diari en la qual assegura que està “preocupat per tot l’entorn perquè sempre és complicat augmentar tarifes” i reconeix que davant la volatilitat del mercat “es fa difícil saber si es prenia la bona decisió, sinó que s’ha pres la decisió que afectés el menor possible i de la forma més equitativa possible”. Moles considera imprescindible que la part de l’energia que actualment està exposada als mercats internacionals es vagi reduint progressivament. Això vol dir menor consum i seguir avançant cap a la “sobirania energètica del país”.
De fet, el director general de la parapública assenyala que ha estat clau la gestió que s’ha fet en els darrers anys per “haver pogut aguantar els cops de la pandèmia i d’aquests primers mesos de crisi”, en una referència a la consecució dels diferents contractes a llarg termini, signats el 2019, i que garanteixen un 42% de l’electricitat al país. Tanmateix, l’aspecte fonamental passa per augmentar la producció pròpia que actualment es queda en un 21%. “Tots els contractes que tenim ara tancats els hem de seguir renovant, la clau passa perquè la part oberta es redueixi gràcies al desplegament d’inversions”, assegura Moles.
En aquest sentit, el director general de FEDA reconeix que l’empresa haurà d’invertir en un futur per tal de tirar endavant els projectes necessaris per a la transició energètica, tot i que assegura que “ho haurà de fer d’una forma prudent i no tan elevada com altres empreses”. Per ara hi ha pressupostats 90 milions d’euros en inversions. “Per cada projecte com el del parc eòlic al pic del Maià suposaria augmentar el percentatge de producció pròpia entre un vuit i un deu per cent”, explica el director. El cost d’aquest parc eòlic, pendent dels últims permisos, estaria al voltant dels 30 milions d’euros. L’objectiu és que aquest 2022 s’arribi al 33% de producció pròpia i que “abans del 2050, perquè espero que sigui abans d’aquesta data, assolim el 50%”, afirma Moles. “Tenir o no tenir aquesta sobirania ara ja no ens ajuda, però per a la pròxima crisi que vingui marcarà la diferència”, sentencia el dirigent, que assegura que “ara estem gestionant amb el que vàrem fer fa dos i tres anys”.
LA PUJADA, INEVITABLE
En relació amb la proposta que el PS va fer sobre que fos FEDA qui assumís la pujada de costos, Moles assegura que “FEDA ja s’endeuta i ja assumeix part de la pujada, avui en dia era impossible no apujar els preus perquè hauríem perdut la capacitat d’inversió i el problema és que recuperar aquesta capacitat amb els horitzons que tenim davant hauria estat impossible”. De fet, en relació amb l’endeutament, el director general ha reconegut que “passi el que passi FEDA s’haurà d’endeutar més del que tenia previst fa un any per l’efecte de la guerra, però tenim la capacitat de fer-ho perquè els comptes estan sanejats, el que no es pot fer és deixar l’empresa descapitalitzada”.
De cara al futur, Moles pronostica una baixada de la demanda perquè “els recursos del món són limitats i el que hem de fer és que aquesta baixada no impliqui una baixada de l’economia”. Això vol dir “fer estalvi i optimitzar perquè com que fins ara l’energia era barata, escalfaves més”. L’executiu senyala que els preus del megawatt hora s’estabilitzaran, a la llarga, al voltant dels 100 euros, lluny dels 50 o 60 d’abans de la pandèmia. Per aquest motiu, Moles reitera la necessitat que la ciutadania s’encamini cap a la reducció del consum per tal de garantir la sostenibilitat mediambiental, però també l’econòmica.