energia
Calvó admet que cal impulsar la col·laboració publicoprivada
Albert Moles apunta concessions o societats mixtes com a possibilitats
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/20/65837124c128e.jpeg)
El director general de FEDA, Albert Moles, i el president de l'EFA, Daniel Armengol.
La ministra d’Agricultura, Medi Ambient i Sostenibilitat, Sílvia Calvó, es va mostrar ahir a favor d’una major col·laboració entre el sector públic i el privat per posar en marxa noves infraestructures energètiques i, d’aquesta manera, ser cada vegada menys dependents dels països veïns en aquest àmbit i afavorir la transició energètica. Així ho va indicar Calvó en el discurs de cloenda que va pronunciar a les II Jornades de l’energia i ciutats sostenibles, que van tenir lloc durant tot el dia a casa comuna de Sant Julià de Lòria i que va comptar amb la intervenció de diversos experts en la matèria.
Que hi hagi més facilitats perquè el sector privat pugui prendre part en el desenvolupament de noves infraestructures energètiques va ser precisament una demanda que havia realitzat recentment l’Empresa Familiar Andorrana (EFA), un dels organitzadors de la jornada amb Forces Elèctriques d’Andorra (FEDA) i el comú de Sant Julià de Lòria. La ministra es va mostrar convençuda que s’ha d’anar per aquesta via, però també va reconèixer que “encara hem de treballar molt més”, i va assenyalar que la crisi de subministrament durarà segurament dos o tres anys, motiu pel qual s’ha d’intentar reduir el consum d’energia. “Volem seguir treballant amb vosaltres per l’eficiència i per l’estalvi”, va etzibar Calvó als empresaris.
En aquest línia es va pronunciar el director general de FEDA, Albert Moles, que va manifestar que aquesta col·laboració publicoprivada es podria concretar, per exemple, a través de concessions i empreses mixtes per a determinats projectes, “possibilitats que funcionarien molt bé”. “Hem d’aprofitar tots els mitjans perquè ni FEDA ni el sector privat ho podem fer tot sols i s’han d’explorar totes les alternatives”.
Durant la jornada es van analitzar les conseqüències econòmiques per a Andorra de la crisi energètica, panell en què van participar Ramon Adell, conseller de Naturgy; Josep Rebollo, enginyer-consultor en energies renovables, i Albert Moles. Adell va augurar dos o tres anys de preus molt elevats en el mercat del gas i va indicar que “la transició cap a l’electricitat s’ha de fer amb temps i molta inversió, i en 20 o 30 anys”. “No s’han de demonitzar les altres fonts d’energia”, va opinar Adell. Per la seva banda, Rebollo va recordar que Andorra necessita reforçar les seves línies elèctriques de connexió amb els dos països veïns i es va referir als avantatges que suposaria comptar amb un magatzem hidroelèctric, que permetria fer front amb garanties als pics de demanda. “Andorra té la possibilitat de demostrar a Europa com es poden trobar solucions, abans que les altres ciutats europees, on els problemes de governança poden ser moltíssim més grans”, va afirmar Rebollo.