protesta laboral
Més de la meitat dels mestres gals fan vaga
Els representants sindicals es mostren molt satisfets del seguiment de la mobilització contra la reforma de les pensions de Macron
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/21/658410d6b6b7e.jpeg)
Escolars passant davant de la pancarta penjada pels professors en vaga.
La vaga convocada arreu de França contra la reforma de les pensions impulsada pel govern d’Emmanuel Macron va estar secundada a Andorra per més de la meitat del cos docent del sistema educatiu gal, treballadors que depenen de l’administració veïna. A les escoles de maternal i primera ensenyança van fer vaga 71 mestres dels 143 que integren les plantilles dels diversos centres. Al Lycée, la delegació d’ensenyament va indicar que no havien acudit a treballar en protesta per l’allargament de l’edat de jubilació i dels anys cotitzats necessaris per obtenir el cent per cent de la pensió mig centenar els 137 que integren la plantilla. Però fonts sindicals van recordar que en realitat són 75 els docents del centre que són empleats públics de França i que, per tant, el seguiment de la mobilització havia estat de prop del 70 per cent. Unes xifres que van deixar “molt satisfets” els treballadors mobilitzats, que van recordar que en anteriors aturades el seguiment havia estat de prop del 30%.
De fet, la mobilització va obligar a tancar cinc centres educatius perquè no s’hi podien cobrir les classes: les escoles de maternal i de primera ensenyança d’Andorra la Vella, la de maternal i primera ensenyança de Santa Coloma, la de maternal i primera ensenyança d’Encamp, i la de maternal i primera ensenyança de Canillo, tot i que en aquest darrer cas l’AMPA sí que va facilitar la guarda d’infants i la cantina. La delegació d’ensenyament va assegurar que a les escoles que es van mantenir obertes es va poder fer classes amb normalitat, inclòs el Lycée.
Fonts sindicals van assenyalar que el cos docent està especialment afectat per la reforma de la jubilació, que es tradueix a retardar a partir del 2030 l’edat mínima de jubilació fins als 64 anys (actualment és de 62) i a apujar a partir del 2027 fins als 43 anys (ara és de 42) el termini de cotització necessari per tal d’obtenir la prestació completa. En aquest sentit, van recordar que un docent no s’incorpora pas a la feina als 20 anys, amb la qual cosa és impossible que es jubilin amb la pensió completa als 64 anys. De fet, ahir un cartell a les portes del Lycée ja deixava clara l’oposició a arribar a retirar-se als 67 anys. La de la jubilació, denuncien, és a més una problemàtica afegida en un sector que pateix altres dificultats com ara la falta de recursos. En el cas concret del Lycée, van indicar que falten docents, que han de fer-se càrrec d’aules amb més alumnes i que viuen situacions més complexes a causa dels efectes de la pandèmia. Representants dels professors en vaga es van trobar amb el delegat d’Ensenyament, Denis Dekerle, per exposar el seu posicionament. Ara per ara no s’han abordat noves mobilitzacions.
EL PRESIDENT GAL DEFENSA QUE LA REFORMA "ÉS JUSTA"
Macron va signar ahir a Barcelona amb el seu homòleg espanyol, Pedro Sánchez, el primer tractat d’amistat entre ambdós estats i des de la Ciutat Comtal va reaccionar a la jornada de protestes. El president gal va defensar que la reforma plantejada és “justa i responsable”, i tot i que es va comprometre a actuar amb “esperit de diàleg”, també va deixar clara la determinació per mantenir una reforma que el consell de ministres podria validar la setmana vinent. Macron va avançar, però, que totes les parts podran expressar i “enriquir” el text en la fase posterior de debat. Centenars de milers de francesos van secundar la crida a la mobilització llançada pels sindicats.”La mobilització és la imatge del que llegim a les enquestes, és a dir, que una gran majoria dels ciutadans d’aquest país estan en contra d’aquesta reforma”, va afirmar Philippe Martínez, secretari general de la Confederació General del Treball. La mobilització més multitudinària va ser a París, on segons els sindicats 400.000 persones van marxar contra els plans de l’executiu i que es va saldar amb alguns incidents. En l’àmbit nacional, els sindicats van indicar que s’havien superat els dos milions de manifestats, xifra que el ministeri d’Interior va rebaixar a 1,1 milions. Quant a la vaga, va afectar especialment el transport públic i l’educació.