Justícia
El TC rebutja el recurs de Montaner per la querella de Costa
Els magistrats afirmen que no s'han vulnerat drets fonamentals de la consellera d'Andorra Endavant
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/21/65841985dda69.jpeg)
Carine Montaner en el míting general d'aquesta nit a Andorra la Vella
El Tribunal Constitucional ha decidit no admetre a tràmit el recurs d'empara de Carine Montaner pel seu processament arran de la querella que Ferran Costa va presentar contra ella per revelació de secrets, violació de secrets en l`àmbit laboral i calúmnia i difamació. Els magistrats rebutgen la vulneració dels drets a obtenir una resolució judicial motivada i fonamentada en Dret, congruent, no arbitrària, i que no produeixi indefensió efectiva, i a la defensa que al·legava la consellera general i presidenta d'Andorra Endavant.
Els magistrats afirmen que el recurs d'empara de Montaner "ha de ser declarat inadmissible a tràmit, atès que és prematur" ja que fa referència a l'autre de processament i afirmen que la consellera conserva el dret a demanar l'empara del TC al final del procediment penal.
Costa va presentar la querella el 5 de gener del 2022 i el Tribunal de Corts va dictar un aute mitjançant el qual decidia processar Montaner per revelació de secrets sense imposar-li cap mesura preventiva de caràcter personal o econòmic i acordava no processar-la pels presumptes delictes de calúmnies i de difamació. La consellera va presentar un incident de nul·litat contra aquesta decisió que Corts va inadmetre i Montaner va apel·lar davant la sala penal del Superior, que tampoc no va admetre el recurs i finalment va portar el cas al Constitucional.
La defensa de Carine Montaner argumentava que l'aute de processament penal és una resolució definitiva i ferma perquè posa fi a la fase d'instrucció del sumari i per això insistia en l'admissió de l'incident de nul·litat com a filtre "per depurar la vulneració de drets fonamentals" abans de continuar el procés judicial. I remarcava que el processament "pot marcar una persona tant personalment, com socialment, com penalment" i per això les resolucions del Tribunal de Corts i del Superior son "arbitràries, no son jurídicament coherents, ni estan suficientment raonades, ni fonamentades en Dret".