Reunió del consell econòmic i social
Patronal i sindicats hauran de pactar l'augment salarial
La ministra indica que on sí que intercediran és en el salari mínim interprofessional, amb la voluntat d’arribar al 60% del sou mitjà
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/21/658463eaa582b.jpeg)
Sindicats i patronal intentaran arribar a una entesa per al següent consell.
“L’any passat va ser extraordinari atès que hi havia una situació de gran inflació i teníem un moment especialment complicat.” Amb aquestes paraules Conxita Marsol, ministra de Presidència, Economia, Habitatge i Treball, va voler contextualitzar per què enguany el Govern ha pres la decisió de no intervenir en la negociació de les revisions salarials per al 2024 entre patronal i sindicats. “No li correspon i no ho farà”, va reiterar Marsol, que va afegir que així i tot va percebre una “clara voluntat d’arribar a una entesa, tant per part dels sindicats com de la patronal. Si més no, de posar el tema sobre la taula, parlar-ne i esforçar-s’hi”.
La decisió de no intercedir es va donar a conèixer durant el que va ser el primer Consell Econòmic i Social de la legislatura, i de fet s’espera que ambdues parts portin una proposta d’acord de cara la seqüent reunió, que es convocarà la segona quinzena de setembre. En cas de no haver-hi pacte, la ministra va explicar que “ens limitarem al salari mínim”. Marsol va confirmar que en aquest cas sí que intervindran i que la voluntat és anar augmentant el salari mínim interprofessional fins arribar al 60% del salari mitjà.
“Hem de pensar que hi ha una congelació salarial de deu anys”, va recordar Gabriel Ubach, secretari general de la Unió Sindical d’Andorra (USdA), que va afirmar que la Confederació Empresarial Andorrana (CEA) no reconeix l’evidència que els salaris i el nivell de vida estan desequilibrats i que aquesta és la principal causa que hi hagi dificultats per trobar mà d’obra qualificada. “Cal fer un pla que en quatre o sis anys permeti als treballadors recuperar el poder adquisitiu”, va explicar Ubach, i va criticar que la CEA continua amb el discurs que són els empresaris els que han de decidir si augmenten els salaris o no. Per la seva banda, Gerard Cadena, president de la CEA, va preferir centrar-se en la qüestió de les quotes de permisos d’immigració, lamentant que “el fet que no hi hagués el Govern constituït ha generat un retard en les quotes”. Cadena va subratllar que hi ha un problema de manca de personal i que de cara a la temporada d’hivern s’ha d’actuar amb previsió. En aquest sentit, Marsol va declarar que es crearà una comissió de treball més reduïda per treballar els temes de política migratòria “de manera que puguem ser més proactius”. A més a més, va confirmar que per la temporada d’estiu es faria una ampliació de 500 places, a més de les 600 que ja hi havia previstes atès que encara no ha finalitzat el mes de juliol i ja s’han atorgat 400 places.
El Consell Econòmic i Social també va ser l’escenari per posar sobre la taula l’escassetat de convenis col·lectius i comitès d’empresa. Marsol els va valorar de bons i positius: “Hem de fer pedagogia perquè les empreses vagin dotant-se d’aquests serveis que són importants tant per als treballadors com per a les empreses.” Marsol també va prioritzar les qüestions de les empreses de treball temporal i del fons de garantia social, que “s’han de regularitzar” mitjançant la creació d’una llei.
La ministra va destacar que en aquest primer Consell Econòmic i Social van comparèixer tant els titulars com els suplents, i Landry Riba, secretari d’Estat d’Afers Europeus.