Concòrdia vol que els estrangers només puguin adquirir un pis
El grup proposa eximir del pagament de l’impost sectors com l’educació i la salut
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/21/658464b614dd5.jpeg)
Els consellers Bartolomé, Escalé i Casadevall.
La proposició de llei elaborada pel grup parlamentari de Concòrdia per modificar la llei d’inversió estrangera proposa que les persones físiques estrangeres només puguin adquirir al país una parcel·la de com a màxim 500 metres quadrats per construir-hi un xalet, o bé un pis, apartament o estudi, o dues places d’aparcament. Per la seva banda, les persones jurídiques estrangeres podrien accedir a una parcel·la d’un màxim de 500 metres per a un xalet, o dos pisos, apartaments o estudis, un xalet o quatre places d’aparcament, que han d’estar vinculades al desplegament de l’activitat empresarial, tot i que es contempla la possibilitat d’una ampliació excepcional i extraordinària del límit fixat en l’adquisició d’immobles.
otes aquestes inversions estarien sotmeses al pagament de l’impost del 10% que estableix el text, la recaptació del qual servirà per al desenvolupament del parc públic d’habitatge i al finançament de projectes d’innovació empresarial. D’altra banda, el reglament d’aplicació de la llei establirà la quota sobre el nombre d’immobles d’Andorra que podran ser adquirits anualment per estrangers. A més, hi haurà zones d’exclusió d’inversions estrangeres immobiliàries, dins de les quals no estarà permesa l’adquisició d’immobles per part de persones físiques i jurídiques estrangeres ni promocions immobiliàries a través d’inversió estrangera directa. Aquestes zones es fixaran en funció de criteris com les infraestructures de serveis públics essencials, el valor paisatgístic i protecció d’ecosistemes i biodiversitat i béns culturals i immobles inventariats als plans d’urbanisme comunal i significació cultural.
Les inversions que es facin en sectors considerats d’alt valor afegit no tributaran l’impost del 10%. Així, quedarien excloses d’aquest tribut l’educació i ensenyament superior, els serveis digitals, la salut i el benestar, el sector manufacturer, la investigació i desenvolupament de tecnologia de la mobilitat urbana, la indústria cinematogràfica i de la producció musical, i la robòtica, entre d’altres.