NEGOCIACIÓ SOBRE LA LLIURE CIRCULACIÓ DE PERSONES
El model de quotes de l'acord es revisarà cada cinc anys
El sistema es basa en el de Liechtenstein i es mantindrà sempre que la realitat del país no canviï
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/21/6584866f58780.jpeg)
Dos treballadors de la construcció
El sistema de quotes que Andorra i la UE han preacordat es revisarà cada cinc anys. Així ho van explicar fonts del Govern ahir, que van matisar que el model és similar al que té Liechtenstein, fet que permet que sigui més fàcil que també s’accepti per a Andorra. En tot cas, van deixar clar que la revisió no suposa necessàriament que s’hagin de realitzar canvis i, de fet, van remarcar que si la realitat del país no canvia significativament, l’acord es mantindrà vigent, tal com ha passat fins ara amb Liechtenstein. Les fonts governamentals recorden que encara s’està treballant i que, per tant, no hi ha res en ferm, però van confirmar que els esborranys actuals parlen d’aquest període de cinc anys i permetrien a les dues parts fer modificacions al sistema de quotes. A tall d’exemple, el model migratori es podria veure modificat si la proporció entre residents nacionals, comunitaris i extracomunitaris s’alterés significativament i la UE volgués reajustar-ho. En un sentit contrari, podria ser Andorra qui demanés una revisió si, per exemple, hi hagués una caiguda demogràfica i el país necessités molta mà d’obra. Són escenaris, tal com van indicar les fonts, que probablement no passaran, però que és important que es prevegin perquè cap de les dues parts es vegi lligada a un sistema de manera indefinida si les premisses per acceptar-lo canvien. En aquest sentit, des de l’executiu recorden que el Principat té un creixement limitat i que una de les premisses del preacord és mantenir un creixement demogràfic sostenible. A la llarga, per tant, “caldrà fer una revisió perquè ja no podrem créixer més”. En tot cas, la modificació no es podria fer de manera unilateral i, per tant, s’haurà de consensuar, asseguren les fonts. En una trobada amb els mitjans de comunicació dilluns passat, el cap de Govern, Xavier Espot, i el secretari d’Estat d’Afers Europeus, Landry Riba, van avançar que Europa estaria d’acord a trobar una solució específica per a Andorra per la qüestió de les quotes, el que tècnicament es coneix com una adaptació sectorial. En concret, van detallar que es podria mantenir un sistema de tres quotes, una per a residència i treball, una per a residents passius i una per a temporers. També s’ha preacordat mantenir un sistema de seguretat que es basarà a demanar una declaració jurada conforme la persona no té antecedents penals i fer un control aleatori. Per a les professions considerades sensibles el control serà sistemàtic.
CLAUS
1 Sistema de quotes revisable
Els documents de treball entre Andorra i la UE sobre la lliure circulació de persones preveuen revisions del sistema de quotes cada cinc anys.
2 Model basat en el de Liechtenstein
El model es basa en el que té actualment Liechtenstein, que fins ara no ha patit grans modificacions, segons asseguren fonts del Govern.
3 Els canvis han de ser consensuats
Els possibles canvis que es plantegin en les revisions no poden ser unilaterals. Les dues parts han de consensuar el nou sistema que en derivi, si és el cas
ELS PARTITS DESVINCULEN LA CONSULTA DE LA GESTIÓ DE GOVERN
Els partits polítics eviten posicionar-se sobre si el cap de Govern, Xavier Espot, hauria de dimitir i convocar eleccions en cas d’un hipotètic no al referèndum per a l’acord d’associació amb la UE. Només des de Liberals es manté que hi hauria d’haver conseqüències polítiques si la ciutadania no avala l’acord, mentre que des de les altres formacions es demana no avançar-se als esdeveniments i, sobretot, no vincular la gestió de l’executiu amb el referèndum. És a dir, no aprofitar la consulta per desestabilitzar el Govern, ja que recorden que és una qüestió transcendental i que el país s’hi juga molt. Des de Concòrdia, Cerni Escalé apunta que ha de ser el cap de Govern qui prengui la decisió. “Si considera que el resultat del referèndum no posa en risc la resta del programa, probablement no ha de dimitir”, va indicar. Carine Montaner, d’Andorra Endavant, va declarar que “no demanarem dimissions, però sí rectificar a temps”. En el cas d’Oliver Alís, d’Unió Laurediana, va recordar que “no estem en aquest escenari” i, en tot cas, “no s’ha d’utilitzar el referèndum per forçar la seva dimissió”. Una opinió compartida per la socialdemòcrata Judith Salazar, que té clar que “el PS treballarà perquè el resultat sigui que sí”. Des d’Acció, Judith Pallarés també va demanar que la gent no entengui “el referèndum com uns comicis”.