LA FALTA DE CONTROLS DE LA PARAPÚBLICA
Un pensionista tenia un deute de 12.000 euros amb la CASS
És una de la desena de reclamacions que va arribar a formalitzar la Seguretat Social i que han quedat sense efecte amb la condonació
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2024/04/05/660fbb29b8995.jpeg)
El director de la CASS en una compareixença al Consell.
La Caixa Andorrana de Seguretat Social (CASS) va formalitzar 46 expedients de regularització a la baixa de pensions d’invalidesa de tipus 1 entre el 2021 i el 2023, però només es van materialitzar vuit reclamacions de deute als titulars de la prestació, set de les quals durant el 2023. Reclamacions majoritàriament elevades i que en un dels casos ascendia a 11.890 euros. Era el deute que el pensionat havia contret involuntàriament amb la parapública per la falta de controls de la mateixa CASS. Irregularitats que han transcendit arran de la condonació acordada pels consellers generals via Llei del pressupost i que beneficia també aquests vuit pensionistes. Entre tots sumaven un deute de 42.526 euros i la retallada de la prestació fruit de la regularització va oscil·lar entre els 24,17 euros d’un beneficiari amb una pensió de 463, als 514,46 que va deixar de percebre el pensionista amb la rebaixa més important i que ha derivat que la seva prestació d’invalidesa quedi a zero. El descontrol de la parapública havia provocat en aquest cas un deute de 5.802 euros. El beneficiari amb el deute més elevat cobrava en xifres arrodonides 447 euros que la regularització va deixar en 76,42.
La informació facilitada per la CASS arran d’una demanda d’informació de Concòrdia, el PS i el conseller liberal Víctor Pintos també aporta el càlcul de les quantitats pagades de més des del març del 2021 fins al febrer del 2024, que sumen 1,06 milions. La pensió d’invalidesa de tipus 1 permet seguir treballant i s’ha de revisar sobre la base dels ingressos obtinguts per la feina i la base de càlcul inicial, que és la mitjana salarial dels dotze mesos anteriors al reconeixement de la discapacitat. L’automatització dels controls que s’ha fet efectiva a partir del mes de març ha afegit 191 regularitzacions a la baixa més. La rebaixa més important ha estat de 1.040 euros, el total de la prestació que percebia un afectat. Però hi ha una trentena de retallades més que superen els 500 euros. El detall de les quanties tambéindica que la pensió més elevada –abans de la regularització– rondava els 1.900 euros, però també que hi ha prestacions d’un centenar i escaig d’euros i algunes que ni tan sols arriben als 100 euros. Una setantena de pensions han quedat a zero arran de la revisió.
ELS RECURSOS HUMANS
A petició dels parlamentaris, la Seguretat Social també detalla els recursos humans i la metodologia usada en els controls sobre les pensions regulades a l’article 172 de la Llei de la CASS. La parapública indica que l’àrea de pensions i convenis internacionals funciona amb un cap, quatre tècnics de pensions, tres tècnics de convenis internacionals i una administrativa. I detalla que els tres tècnics de pensions resolen les noves sol·licituds o revisions de pensions de jubilació, viduïtat, orfenesa, invalidesa i les no contributives, que suposen en total unes 300 al mes. Un d’aquests tècnics també fa controls sobre les resolucions dels companys abans de validar-les definitivament. El cap, al seu torn, s’ocupa de tasques de gestió de l’àrea, de control de les resolucions i d’enllaç amb els superiors. L’administrativa realitza tasques de suport als tècnics i gestiona l’entrada d’expedients.
RETALLADES 'EN DIFERIT'
A partir del setembre de l’any passat, un cop s’ha constatat el fruit del descontrol sobre les pensions, s’intensifiquen les discussions al consell d’administració sobre aquest tema i com abordar-lo. Un dels plantejaments que s’analitza és el de fer les regularitzacions de manera progressiva, de la mateixa manera que es planteja la condonació del deute generat. Tant una proposta com l’altra es descarten, avalades per un informe jurídic que sobre la condonació diu que “no troba fonament en el marc legislatiu”.