MESURES DE LA LLEI D’HABITATGE
DA ‘salva’ els apartaments turístics del Pas i del Tarter
Martisella no “s’oblida” dels HUT a peu de pistes i avança que la moratòria es pot estendre “quatre o cinc anys”
![Maria Martisella en l’entrevista ahir a Diari TV.](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2024/05/07/6639a0364e68a.jpeg)
Maria Martisella en l’entrevista ahir a Diari TV.
“Hi pot haver peus de pista al Pas de la Casa o al Tarter en què es podria trobar una zona d’exclusió perquè si són pisos d’ús turístic que es lloguen en temporalitat per venir a esquiar hem de donar aquest servei.” Amb aquestes paraules es va manifestar la presidenta suplent del grup parlamentari demòcrata, Maria Martisella, en l’entrevista d’ahir a Diari TV, on també va comentar que la moratòria dels habitatges d’ús turístic (HUT) es podria allargar fins “als quatre o els cinc anys”, i que “amb els cònsols d’Encamp i Canillo estem treballant perquè hi hagi serrells d’aquesta llei per poder pal·liar la preocupació dels veïns”. Tot i obrir la porta a una legislació més laxa per als HUT, va avisar que “per donar un bon servei turístic hem de tenir els nostres treballadors vivint a Andorra”.
“Per donar un bon servei turístic hem de tenir els treballadors vivint a Andorra”
La futura llei per l’habitatge i el creixement sostenible va copar gran part de l’entrevista, en la qual la demòcrata va reconèixer que en el si de la majoria va crear “debat, però no tensió”, ja que “és una llei mediàtica, però no n’ha creat més que d’altres lleis menys cridaneres”. També es va refermar en “l’evident” intervencionisme del projecte de llei, i va defensar-lo sota el paraigua de la “responsabilitat” perquè “el moment en què estem ho requereix”, tot i expressar que “la situació actual ens aboca a prendre decisions que no prendríem en un context normal”. Tanmateix, Martisella no va dubtar a recordar que en pandèmia ja van prendre mesures que per a alguns sectors van ser intervencionistes, “però el temps ens ha acabat donant la raó”. L’objectiu, va remarcar Martisella, és tenir més pisos al mercat de lloguer, però sense topallar. “En principi no està establert, si algú treu un pis a lloguer per 10.000 euros serà demostrable que hi ha frau de llei”, va dir.
“És legítim que portin la llei a la justícia si així ho creuen, però [la llei] serà constitucional”
Malgrat al·legar que aquest “creixement desmesurat” no és positiu per al país, la consellera general va avançar que s’han de fer mesures a favor dels propietaris perquè “la gran majoria no apuja els lloguers de forma abismal i respecta i manté els llogaters de llarga durada”. Per aquest motiu, Martisella confia a trobar “incentius fiscals” a la nova llei per fer-los sentir “còmodes” en el mercat del lloguer.
Sobre les pressions de sectors com els mateixos propietaris o l’immobiliari, Martisella va demanar esperar a la redacció final del text i es va mostrar comprensiva davant les crítiques, apuntant que “és legítim que ho portin a la justícia si així ho creuen, però la llei serà constitucional”. No obstant això, Martisella va matisar que “el dret a la propietat privada només es pot veure limitat per la protecció social a l’habitatge”. Els càlculs de la consellera general situen en els següents tres i quatre mesos que la llei entri a tràmit parlamentari, amb el debat previ de les formacions del Consell General.
ACORD D’ASSOCIACIÓ
“L’acord no ha de ser un plebiscit al Govern”, va expressar Martisella, que hi va afegir que “la gent ha de separar-lo de Govern i fixar-se si l’acord ens va a favor o en contra”.
LA REFORMA DE LES PENSIONS PODRIA ESTAR LLESTA LA PRIMAVERA DE L'ANY VINENT
Tanmateix, la presidenta suplent de DA al Consell General va explicar que es treballa amb 14 mesures i que no s’esperarà a tenir-les totes tancades perquè aquestes s’apliquin, ja que si alguna pot aplicar-se abans que altres, no s’esperarà. “Si podem entrar-ne tres o quatre no esperarem a tenir les 14”, va comentar. Per a la demòcrata, les primeres que podrien aplicar-se són les del topall de les pensions o l’increment de les cotitzacions, entre altres. “Hem de mirar quin increment, quin tant per cent i quina durada”, va expressar. L’increment de l’edat de jubilació, per exemple, és un tema en què hi ha menys acord encara.
La situació actual es troba en les simulacions de les dades que suposarien tals increments, les quals es van haver d’actualitzar de les darreres que tenien la legislatura passada.