El dipòsit de Nagol permetrà garantir el subministrament en cas d'emergència
El comú millora la interconnexió de la infraestructura d’aigua potable de la vila
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/20/65833a1201d2d.jpeg)
Inauguració del dipòsit de Nagol.
Els cònsols major i menor de Sant Julià de Lòria, Josep Majoral i Mireia Codina, van inaugurar ahir al matí, acompanyats del mossèn de la parròquia, Pepe Chisvert, que va beneir-lo, el dipòsit d’aigua potable de Nagol. L’equipament donarà servei als veïns del quart, però també podrà ser utilitzat en situacions d’emergència per abastir el Trillà, la zona de la carretera de Nagol i el poble de Sant Julià de Lòria. El dipòsit té una capacitat de 700.000 litres i en pot subministrar uns 160.000 cada dia.
Amb un cost de gairebé 700.000 euros, el dipòsit d’aigua potable de Nagol és una de les inversions més importants de la legislatura present. Majoral, en declaracions a la premsa després de la inauguració de les instal·lacions, va assegurar que la parròquia laurediana “té una de les millors xarxes d’aigua potable del Principat”. La interconnexió de tots els dipòsits de la vila, va afegir, garanteix que el comú pugui mantenir el subministrament d’aigua a tothom en situacions d’emergència.
La captació d’aigua que alimenta el dipòsit de Nagol es fa al riu Llumeneres. Com que aquest punt és més baix, l’aigua es bombeja fins al dipòsit de Certers. Quan és ple, l’aigua torna a baixar fins al dipòsit de Nagol, on es filtra i es clora. Si l’anàlisi indica que l’aigua compleix els requisits sanitaris, passa a la xarxa de subministrament.
El nou dipòsit no era una obra “estrictament necessària” per cobrir la demanda d’aigua actual. Tot i això, Majoral va assegurar que s’ha fet “en previsió de futur”. És a dir, que es tracta d’una acció d’anticipació “veient el creixement urbanístic que té Nagol”. En aquest moment, va remarcar, “cal fer un estoc en cas de necessitats futures”.
"CAL UN ABOCADOR PER PARRÒQUIA"
Majoral va afirmar que l’ampliació de l’abocador de la Rabassa “no és la solució” a la manca d’espais per dipositar els residus de terres que generen les obres en marxa al país. El cònsol major va assegurar que “la millor opció” sobre la taula, sobretot des del punt de vista de l’eficiència energètica i la sostenibilitat mediambiental, és que cada comú gestioni les seves terres. “Cal un abocador per parròquia”, va assenyalar.