REPORTATGE
Propostes per al Prat Gran
Desperta Laurèdia presenta un estudi a la sala Sergi Mas amb alternatives per millorar un dels pocs espais públics de Sant Julià.
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/21/6584088def9a3.jpeg)
Presentació, ahir a la sala Sergi Mas, de l'estudi encarregat per Desperta Laurèdia.
Desperta Laurèdia va reiterar ahir que no està disposada a renunciar al parc del Prat Gran, un dels pocs espais públics de què poden gaudir els lauredians al centre de la parròquia, perquè s’hi construeixi una residència universitària. La reunió de poble, que va celebrar-se a la sala Sergi Mas, a l’última planta de casa comuna, va aplegar una quarantena de persones.
Per demostrar que la voluntat de la formació és fer propostes alternatives i no pas limitar-se a llançar crítiques al grup de la majoria, el conseller Cerni Cairat va obrir la reunió presentant les conclusions d’un estudi sobre el Prat Gran que el partit va encarregar a un despatx d’arquitectura.
L’informe constata la manca de parcs públics de qualitat a Sant Julià de Lòria i també apunta que, a llarg termini, la meitat de les places d’aparcament comunal al centre del poble podrien perdre’s perquè estan situades en terreny privat edificable.
Per solucionar aquestes mancances, l’estudi proposa dues solucions. En primer lloc, construir dues plantes d’aparcament subterrani al Prat Gran, que en total tindrien unes 180 places i, a la superfície, dedicar 1.100 metres quadrats a parc comunal i 1.400 a zona esportiva. En segon lloc, mantenir les dues plantes d’aparcament subterrani, transformar el que avui és el parc en una zona esportiva i, a la coberta, que estaria situada a l’altura de Verge de Canòlich, fer-hi un parc. La primera proposta tindria un cost d’uns 5,4 milions d’euros. La segona pujaria a 9,6 milions.
Una de les opcions perquè el projecte no fos tan carregós per a les arques comunals seria treure a concessió la construcció i gestió dels aparcaments. En qualsevol cas, Cairat va afirmar que l’última paraula sobre el projecte l’haurien de tenir els lauredians. No seria legítim tirar endavant les obres sense un procés participatiu que l’avalés, va afirmar.