Compte amb les al·lèrgies
Amb la primavera, els dies es fan més llargs i les temperatures es tornen més agradables, però la floració d’un gran nombre de plantes i arbres porta sovint associada l’aparició de símptomes al·lèrgics que poden resultar molt molestos
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/19/6581c7583aaed.jpeg)
Compte amb les al·lèrgies
Amb l’arribada de la primavera, els dies es fan més llargs i les temperatures es tornen més agradables. Però aquesta estació també pot suposar un malson per a moltes persones: la floració d’un gran nombre de plantes i arbres porta sovint associada l’aparició de símptomes al·lèrgics que poden resultar molt molestos. La pol·linosi o al·lèrgia al pol·len és més freqüent del que ens pensem, especialment en un país amb vegetació abundant com el nostre.
Mercè Santacana, veïna d’Andorra la Vella de 62 anys, explica que “de jove vaig tenir molts problemes amb el pol·len. Des de final de març fins a pràcticament el mes de maig ho passava fatal: tenia esternuts, molta congestió nasal, coïssor i inflamació d’ulls... Hi havia dies en els quals em costava fer vida normal”, assegura, si bé admet que amb el pas dels anys “ha deixat d’afectar-me tant com abans”. El cert és que l’al·lèrgia primaveral pot aparèixer i desaparèixer en qualsevol etapa de la vida, si bé és més freqüent trobar-la en nens i adolescents. “De fet, cada vegada es detecten símptomes en persones més joves, a partir dels sis o set anys”, explica el doctor Agustín Sansosti, metge especialista en al·lergologia. “Es fa difícil predir com evolucionarà el pacient: en alguns casos la situació es pot cronificar amb els anys, en d’altres pot millorar. A diferència d’altres al·lèrgies, en el cas del pol·len no hi ha un patró ni un comportament fix”, afegeix. A més, recorda que per factors ambientals, “la pol·linització pot variar molt d’un any a un altre”.
Al contrari del que es pensa popularment, les al·lèrgies al pol·len no són exclusives de la primavera. Alguns arbres, com el xiprer o l’avellaner, ja comencen a deixar anar aquestes partícules a final del mes de gener. I diferents espècies botàniques es van rellevant sense solució de continuïtat fins ben entrat l’estiu. “En total, podem dir que a Andorra hi ha sis mesos ininterromputs d’activitat pol·línica”, comenta Sansosti. En aquest sentit, alerta que “els senyals de l’al·lèrgia poden aparèixer en qualsevol moment”. Entre els més habituals hi ha la coïssor de nas, coll o paladar, la picor d’ulls, la conjuntivitis, els esternuts o la dificultat de respiració. Si bé la majoria dels casos no revesteixen gravetat, el doctor recomana acudir a un especialista en cas de molèsties persistents. “En moltes ocasions aquestes reaccions poden arribar a afectar força la qualitat de vida del pacient. Un tractament adequat alleuja els símptomes”, ressalta. Remeis com els antihistamínics, els col·liris per als ulls o els inhaladors –en cas d’asma bronquial– poden resultar efectius. La prevenció en el cas de les al·lèrgies al pol·len, apunta Sansosti, és pràcticament impossible més enllà d’una sèrie de recomanacions bàsiques. “La clau és reduir al màxim la nostra exposició a aquestes substàncies durant les hores en què les plantes l’alliberen, que acostuma a ser a primera hora del matí i a última hora de la tarda. En aquests moments de la jornada és essencial tenir les finestres de l’habitació tancades”, aconsella Sansosti. Un altra manera efectiva d’evitar l’al·lèrgia primaveral és protegint les vies respiratòries i els ulls, que són les dues principals “portes d’entrada” dels components del pol·len a l’organisme. Des d’aquest punt de vista, l’al·lergòleg consultat afirma que l’ús d’ulleres de sol i, sobretot, de mascaretes –especialment les del tipus FFP2– resulten molt útils per minimitzar els efectes de les al·lèrgies primaverals.
Les mesures adoptades durant l’últim any per frenar l’expansió de la Covid-19 han ajudat, en paral·lel, a fer que hi hagi un menor impacte de les reaccions al pol·len. “S’han vist menys casos i de menor gravetat”, indica Sansosti. “Tant el confinament com la generalització de l’ús de la mascareta han servit per reduir les al·lèrgies”, agrega. L’especialista també recomana que, entre les persones amb sensibilitat al pol·len, la mascareta es converteixi “en un element d’ús habitual a partir d’ara. La seva utilització mai s’havia posat en pràctica abans i no n’estàvem acostumats, però és realment efectiva”, conclou.
Identificar bé les plantes
És imprescindible que la persona que pateix al·lèrgia al pol·len conegui les plantes que més l’afecten per poder prendre mesures preventives. Les al·lèrgies més freqüents són al xiprer (final de gener), al freixe (març-abril), al bedoll (abril-maig), a l’herba (maig-juny) i a l’artemísia (estiu).