Els efectes del jet-lag social
El patró de son es desajusta els caps de setmana
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_large/uploads/2023/12/21/658469fc57d02.jpeg)
L'ideal és mantenir sempre la mateixa rutina de descans
Tots hem patit alguna vegada jet-lag després de viatjar entre països amb zones horàries molt diferents. Ja se sap, com més gran sigui aquesta diferència d’hores, més desajustos patirà el nostre cos durant els dies immediatament posteriors al viatge, amb una sèrie d’alteracions que es faran notar principalment en els cicles de son i els moments dels àpats.
Però hi ha un altre tipus de jet-lag per al qual no fa falta anar gaire lluny: el que es coneix com a jet-lag social, que es manifesta quan hi ha grans diferències entre l’horari de son del cap de setmana (o dels dies lliures) i el de les jornades laborals o acadèmiques.
Tot i que el terme és relativament recent, aquest fenomen fa temps que centra l’atenció dels experts en medicina del son. Els investigadors creuen que la interrupció regular dels patrons de descans pot arribar a confondre considerablement el rellotge del cos, és a dir, al ritme circadiari que regula el nostre metabolisme. Fins al punt de crear trastorns importants.
“És cert que hi sol haver un gran desfasament entre els horaris del cap de setmana i els dels dies de cada dia. Si les nits del dissabte surto o em quedo mirant sèries fins a la matinada, ja sé que diumenge em llevaré molt més tard que de costum i que la nit següent no podré dormir”, reconeix Manel Jordana, lauredià de 34 anys.
“És molt difícil dormir les mateixes hores tots els dies de la setmana, sobretot si ets jove i t’agrada sortir de festa. Per molt que recomanin mantenir sempre els mateixos horaris de son i de vigília, és gairebé impossible”, apunta Marta Muñoz, veïna d’Andorra la Vella de 27 anys.
Els joves i adolescents són, de fet, els que major jet-lag social pateixen. Experimenten més desfasament entre els dies en què han de despertar-se aviat per anar a l’institut o a la universitat i les jornades no lectives, simplement perquè acostumen a dedicar més temps a l’oci nocturn. “A mesura que complim anys, aquest desajustament va minvant fins que arribem a la vellesa, quan amb prou feines es produeix”, assenyala el doctor Eduard Estivill, especialista en medicina del son.
“Els experts en cronobiologia fa temps que analitzen el comportament dels estudiants universitaris pel que fa al son, i han vist que hi ha un decalatge important entre les hores que dormen el cap de setmana i les hores que dormen entre setmana”, assenyala Estivill. “Entre setmana dormen les hores correctes perquè han d’anar a classe, però les nits de divendres i dissabte veuen descompensats els seus horaris: surten de nit fins tard, se’n van a dormir tard, i per tant també es lleven molt més tard l’endemà”, agrega, tot puntualitzant que aquest fet “també és força freqüent en l’àmbit professional, no només entre estudiants”.
Quines conseqüències té el jet-lag social sobre la salut? “Els problemes comencen a aparèixer el diumenge a la nit, quan evidentment ens costarà moltíssim anar a dormir. Si ens hem llevat a la una o a les dues del migdia, a les onze de la nit, lògicament, no tindrem son”, explica el facultatiu. D’aquesta manera, “començarem la setmana malament, arrossegarem problemes de concentració, estarem més irritables, amb més mal humor”. I a llarg termini, aquests desajustos horaris entre el que hauria de ser i el que és realment poden desembocar en diverses patologies, que van “des de la depressió i els riscos cardiovasculars fins a la disfunció metabòlica”, alerta el doctor Estivill.
Només hi ha una manera d’evitar aquests trastorns: intentar seguir un ritme de descans uniforme al llarg de tota la setmana. “No existeix una fórmula màgica que permeti a una persona que només ha dormit 3 o 4 hores estar perfecta l’endemà”, assenyala l’especialista. “L’únic remei és intentar dormir el mateix cada nit i, els caps de setmana, mirar de llevar-nos com a màxim dues hores més tard del que ho fem habitualment”.
La clau de tot plegat, com en pràcticament qualsevol aspecte del benestar, resideix en la constància i en la rutina adequada. “Si cada dia mantenim uns bons ritmes de son i uns bons horaris, si una nit sortim fins tard o dormim menys, no ens afectarà tant”.
CAL SABER
COM ES CALCULA? El jet-lag social es mesura calculant la diferència horària entre la mitjana de son en els dies laborables (o acadèmics) i la mateixa mitjana dels dies de festa. Els estudis suggereixen que com major és el decalatge, pitjors són els problemes de salut que pot patir l’organisme -incloent depressió, fatiga, canvis d’humor sobtats, baix rendiment físic i intel·lectual, malalties cardiovasculars o risc de patir obesitat-, sense importar que la persona estigui dormint la quantitat d’hores recomanada. En aquest sentit, les diverses anàlisis que s’han realitzat comparen el punt mitjà de son d’una persona durant els dies feiners i els festius. Per posar un exemple, si aquesta persona dorm durant la setmana des de les 11 de la nit fins a les 7 del matí, el punt mitjà de son se situa a les 3 de la matinada. Si el cap de setmana, en canvi, dorm d’1 de la matinada a 11 del matí, el punt mitjà serien les 6 del matí, per la qual cosa el seu jet-lag social seria de 3 hores.
![](https://imagenes.diariandorra.ad/files/image_414_276/uploads/2023/12/21/658469fe360b4.jpeg)
Els efectes del jet-lag social